L’Observatori de Desenvolupament Local del Consell Comarcal del Maresme ha fet públic l’anàlisi de les dades de població estacional a la comarca. L’informe, basat en les darreres xifres publicades per l’IDESCAT (Institut d’Estadística de Catalunya), corresponents a 2015, reflecteix una recuperació respecte a l’any anterior. El saldo global a la comarca és positiu. El Maresme es manté com a territori receptor de població estacional, principalment pel turisme i les segones residències.
Les dades de població estacional mesuren el nombre de persones que hi ha en un territori i serveixen per veure les càrregues reals de població que suporten els municipis. En el càlcul s’hi inclouen les persones que hi resideixen, hi treballen, hi estudien o hi passen algun període de temps (vacances, estiueig, cap de setmana…etc). Segons aquests paràmetres, l’any 2015, el Maresme va registrar una població estacional a temps complet anual (ETCA) de 2.662 persones per dia, el que representa un increment del 44,75% respecte a l’any anterior.
Un cop més, les dades reflecteixen que el Maresme rep més persones a temps complet anual de les qe en surten. Així, la població ETCA del Maresme l’any 2015 va ser de 442.174 persones.
Dels 26 municipis del Maresme dels quals es disposen dades, 7 registren una població estacional ETCA positiva. Santa Susanna, amb 5.425 prsones/dia encapçala la llista, seguida de Calella amb 5.323. A més distància se situen Malgrat de Mar (3.441), Pineda de Mar (2.373), Sant Pol de Mar (739), Tordera (512) Cabrera de Mar (508).
D’altra banda, hi ha 10 municipis que són indubtables emissors de població donat que presenten saldos negatius tots els trimestres de l’any: Alella (-331), Arenys de Munt (-491), El Masnou (-1.382), Mataró (-4.648), Montgat (-1.192), Premià de Dalt (-795), Premià de Mar (-2.606), Teià (-524), Tiana (-1.038) i Vilassar de Dalt (-163).
Parlant en termes de població ETCA, és a dir, de la població present al municipi tenint en compte la xifra d’empadronats i els fluxos d’entrada i sortida del municipi, Santa Susanna és el municipi de Catalunya amb una fluctuació més intensa. En aquest municipi la població estacional ha més que doblat la població resident. La seva població ETCA suposa el 265,6% de l’empadronada. A nivell maresmenc, superen el 100% Calella (129,2%), Malgrat de Mar (118,7%), Sant Pol de Mar (114,7%), Cabrera de Mar (111,2%), Pineda de Mar (109,1%) i Tordera (103,1%).
Les dades de població ETCA són importants per als municipis tota vegada que els ajuda a planificar millor els serveis en funció de la seva població real en diferents époques de l’any.
Podeu veure les dades globals de cada municipi consultant aquest mapa interactiu:
Podeu ampliar la informació consultant l’anàlisi de població estacional elaborat per l’Observatori de Desenvolupament Local del Consell Comarcal del Maresme:
Des de fa tres anys, el nombre d’accidents laborals al Maresme va en augment. Les dades del primer trimestre de 2017, analitzades per l’Observatori de Desenvolupament Local del Consell Comarcal, indiquen que els sinistres a la comarca creixen a un ritme superior al de la província i al del conjunt de Catalunya.
Durant el primer trimestre de l’any, es van notificar 906 accidents laborals al Maresme. De total de treballadors i treballadores que van haver d’agafar baixa laboral després del sinistre, 901 van patir ferides de pronòstic lleu, 4 greus i una persona va perdre la vida.
El nombre total accidents laborals representa, percentualment, un increment del 13,82% repecte el trimestre anterior i un 20,16% més que en el mateix període de 2016. la repuntada de la sinistralitat en el lloc de feina també s’ha detectat a nivell provincial i en el conjunt de Catalunya, però en aquests dos darrers ha estat de menor intensitat que en el Maresme.
Analitzant la realitat dels diferents territoris a partir de l’Índex de Sinistralitat (paràmetre que elimina l’efecte distorsionador de les xifres absolutes al relacionar el nombre total d’accidents per cada 100.000 afiliats a la Seguretat Social) es constata que El Maresme es situa al capdavant. L’Índex a la comarca s’ha situat en els 1009,67% accidents per cada 100.000 afiliacions al règim general de la Seguretat Social, mentre que pel conjunt de Catalunya és de 932,29/100.000 i per l’agregat de la província de Barcelona del 893,61/100.000.
Pel que fa a les dades concretes del primer trimestre de l’any, l’augment més intens s’ha produït en la construcció (29,25%), seguit per aquell del sector primari (25%), el de la indústria (17,90%) i el dels serveis (9,11%). En termes interanuals, el creixement de la sinistralitat s’ha reflectit en tots els sectors llevat del primari en què ha baixat (-28,57%). Quant als increments, el més intens ha estat en la construcció, amb un 73,42%. L’ha seguit el de la indústria (33,57%) i el dels serveis (10,18%).
Podeu ampliar aquesta informació consultant l’informe elaborat per l’Observatori de Desenvolupament Local:
Les dades més destacades queden recollides a la següent infografia interactiva:
Important reducció de l’atur al Maresme durant el mes de juny. 1.017 maresmencs i maresmenques han abandonat la llista de demandants de feina a les oficines d’ocupació. Aquesta xifra representa un descens del 3,88% respecte al mes anterior i d’un 12,68% en comparació amb el mateix període de 2016. Encara hi ha però, 25.202 persones registrades com a aturades.
La reducció de l’atur registrat durant el mes de juny, segons l’anàlisi fer per l’Observatori de Desenvolupament Local del Consell Comarcal, ha estat generalitzada en tots els sectors econòmics i tots els grups d’edat. També s’ha estés per la majoria dels municipis. Només hi ha 3 que han comptabilitzar un lleuger increment en la desocupació. Es tracta de Montgat, amb 2 persones més a l’atur; i Òrrius i Sant Vicenç de Montalt que han sumat, cadascun d’ells, 1 persona sense feina. Arenys de Mar, per la seva banda, no ha registrat cap variació.
L’anàlisi pormenoritzat per sectors econòmics indica que el sector serveis, el que aplega el major nombre de persones sense feina (el 66,3% del total) és el que percentualment ha tingut un descens més destacat (el 4,58%). Segueix el col·lectiu SOA, que engloba les persones sense ocupació anterior, amb una baixada del 4,06%; l’agricultura amb una disminució del 3,02%; la indústria amb un descens del 2,57% i, finalment, la construcció que ha registrat una baixada intermensual de l’1,14%.
Quant als grups d’edat, són els més joves els que, percentualment, han experimentat reduccions més importants. Del 9,69% entre els joves de 16 a 24 anys i del 6,37% en la franja compresa entre els 25 i els 34 anys. El col·lectiu d’entre 35 i 44 anys ha tingut una disminució del 4,43%; el de 45 a 54 anys comptabilitza una baixada del 3,94% i en el cas de les persones compreses entre els 55 i 64 anys el descens de l’atur ha estat de l’1,37%.
Feminització de l’atur al Maresme
Segons l’informe de l’Observatori de Desenvolupament Local del Consell Comarcal, l’atur a la comarca s’està feminitzant cada vegada més. Els primers anys de la crisi econòmica, l’atur femení va anar creixent fins superar el masculí. Actualment, de les 25.202 persones inscrites com a demandants de feina, 14.370 són dones, el 57% del total. El pes del col·lectiu femení dins el conjunt de persones sense feina al Maresme ha crescut, en els 6 primers mesos de l’any, 3 punts.
Les estadístiques posen de relleu que, si bé la recuperació de l’ocupació és general en ambdós sexes, va a un ritme més lent entre les dones. El mes de juny ha reforçat la tendència detectada els darrers mesos de manera que mentre el descens de l’atur entre els homes ha estat del 5,18%, el percentatge es redueix al 2,87% entre les dones. Aquestes distàncies també són evidents en la comparativa interanual. La reducció percentual de la desocupació en el col·lectiu masculí és del 16,37% i del 9,69 en el femení.
La renda mitjana per habitant al Maresme és de 16.000 euros, 500 € per sota de la mitjana catalana. Segons l’anàlisi fet per l’Observatori de Desenvolupament Local del Consell Comarcal, el Maresme ocupa la sisena posició en renda mitjana per càpita. Tot i això, el mapa mostra significatives diferències entre municipis. Fent un recorregut linial pel territori, les poblacions del Baix Maresme són els que presenten unes xifres superiors que es van reduint conforme ens acostem a La Selva.
L’anàlisi territorial de la renda familiar disponible es basa en dades oficials de 2014, les darreres publicades. Indiquen que va ser un any en què la renda va augmentar al Maresme en un percentatge lleugerament inferior al de Catalunya (1,63% a la comarca davant de l’1,68% català). De fet, és un any en què els indicadors econòmics van començar a millorar al registrar-se una devallada en les xifres d’atur i un increment en el nombre de persones ocupades i aquest context, sens dubte, va afavorir l’augment de la renda familiar bruta disponible. Només 4 municipis van registrar una disminució: Canet de Mar (-0,66%), Pineda de Mar (-0,24%), Premià de Mar (-0,31%) i Tordera (-1,47%). En canvi, Argentona va ser la població que va registrar un increment més intens (+6,77%).
La renda mitjana per habitant al Maresme va ser de 16.000€, sent la remuneració salarial el recurs bàsic d’ingressos familiars en un 59,2%. L’excedent brut d’explotació (excedent d’activitats empresarials i professionals d’empreses individuals i societats) va suposar el 21,1% de la renda familiar, mentre que els ingressos de les famílies procedents de les prestacions socials van ser del 19,7%.
Aquestes xifres aporten diferències respecte a la mitjana catalana. El Maresme presenta un percentatge de remuneració salarial lleugerament inferior, un excedent d’explotació superior en gairebé 2 punts i uns ingressos per prestacions socials inferiors (1,2%).
Tot i que la mitjana comarcal és inferior a la catalana, 15 municipis maresmencs la superen i 3 es troben entre els 8 primers del rànquing català. Es tracta de Tiana que amb una renda per càpita de 20.200€ és el quart municipi català amb unes dades més elevades; Cabrils amb una renda de 20.100€ és el cinquè i Teià (19.300) el vuitè.
Podeuampliar aquesta informació consultant l’informe sobre renda familiar disponible elaborat per l’Observatori de Desenvolupament Local: